Rapport: Offentliga datalager bidrar inte till konsekvensbedömning av förändringar i urvalet markpolitiska metoder
![](/documents/1410903/34523311/kiinteistonhuolto16_9+(1).jpg/57f01a99-a977-cd41-651a-8df0ed73166f?t=1611660268708&width=1200)
I Finland behövs mer systematisk information om hur urvalet markpolitiska metoder tillämpas. Enligt Aalto-universitetets utredning bidrar de nuvarande offentliga datalagren inte till granskningen av den värdestegring som planläggningen medför, fördelningen av värdestegringen och konsekvensbedömningen av förändringar i de markanvändningspolitiska styrmedlen.
Planläggningens konsekvenser för den enskilda fastighetens värde uppstår direkt genom att tillåta eller förbjuda olika användningsändamål och indirekt genom externa effekter. Genom de markpolitiska metoderna styrs på vem och i vilka proportioner den värdestegring som planläggningen medför fördelas.
I Finland är de viktigaste metoderna för att fördela den direkta värdestegringen offentlig markutveckling och markförvärv i anslutning till denna samt markanvändningsavtal. Av dessa är offentlig markutveckling mest typisk i nya detaljplaneområden medan markanvändningsavtal vanligen används i samband med planändringar. Det finns ingen systematisk information om någon av metoderna som skulle möjliggöra en tillförlitlig konsekvensbedömning av förändringar i metodurvalet. Särskilt vad gäller markanvändningsavtalen varierar kommunernas praxis, till exempel vad gäller avtalsvillkor och avgifternas storlek, och det finns ingen information om sambandet mellan insamlade avgifter och kostnader för samhällsbyggandet.
I utredningen konstaterades att konsekvenserna av urvalet markpolitiska metoder kan bedömas endast på mycket ytlig nivå eller genom att bestämma en sannolik skala för konsekvenserna med hjälp av olika källor. För att förbättra förutsättningarna för konsekvensbedömningen behövs information särskilt om de kostnader som genomförandet av planen medför kommunen, grunderna för markanvändningsavtalen samt markens värde, värdestegring och fördelningen av värdestegringen. I rapporten rekommenderas en systematisk utveckling av den ekonomiska rapporteringen i anknytning till markanvändningspolitiken samt utredning av de skillnader som upptäckts i de olika materialkällorna.
Publikationen har tagits fram som en del av verkställandet av statsrådets utrednings- och forskningsplan för 2022.
Mer information: Heidi Falkenbach, professor, Aalto-universitetet, tfn 050 401 2409, heidi.falkenbach(at)aalto.fi
Inom statsrådets gemensamma utrednings- och forskningsverksamhet (VN TEAS) tar man fram information till stöd för beslutsfattandet, den kunskapsbaserade ledningen och verksamheten. Utrednings- och forskningsverksamheten styrs av en utrednings- och forskningsplan som statsrådet årligen fastställer. De som producerar informationen ansvarar för innehållet i rapporterna i publikationsserien för utrednings- och forskningsverksamheten. Innehållet återspeglar inte nödvändigtvis statsrådets ståndpunkt. Mer information: https://tietokayttoon.fi/sv.